Forskel mellem versioner af "Lerbæk Gods"
Dbn (diskussion | bidrag) |
|||
(5 mellemliggende versioner af en bruger ikke vist) | |||
Linje 2: | Linje 2: | ||
Herregård beliggende på [[Jellingvej]] 341 i [[Hover Sogn]]. | Herregård beliggende på [[Jellingvej]] 341 i [[Hover Sogn]]. | ||
− | Lerbæk gods' historie går tilbage til middelalderen, hvor væbneren Niels Stangeberg ejede godset i 1434. Siden da har hans slægt været ejere i næsten halvdel af tiden. Fra midten af 1600-tallet levede herregården en noget omtumlet tilværelse, hvor godset blev afhændet og solgt utallige gange. I 1730 fik den danske konge skødet på Lerbæk gods, men allerede i 1743 blev godset igen solgt videre, da det ikke gav noget overskud. Proprietær [[Frederik | + | Lerbæk gods' historie går tilbage til middelalderen, hvor væbneren Niels Stangeberg ejede godset i 1434. Siden da har hans slægt været ejere i næsten halvdel af tiden. Fra midten af 1600-tallet levede herregården en noget omtumlet tilværelse, hvor godset blev afhændet og solgt utallige gange. I 1730 fik den danske konge skødet på Lerbæk gods, men allerede i 1743 blev godset igen solgt videre, da det ikke gav noget overskud. Proprietær [[Frederik Søltoft]] ejede godset 1843-74. I 1925 overtog løjtnant [[Anders Dinesen]] herregården, hans bror [[Thomas Dinesen]] overtog den efter ham i 1956 og denne slægt beholdt godset til 2005, da Jørgen Lund og Birgit Bech Pilegaard købte gården, hvor de nu blandt andet driver svineproduktion. |
Det ældste Lerbæk må ifølge kilderne betegnes nærmest som en privat borg. Herregården bestod af et lukket firelænget anlæg, adgangen foregik over en bro. Der var således formentlig tale om et befæstet voldsted med voldgrav. Lerbæk herregård bevarede dette udseende helt til op i 1700-tallet, hvor landvæsenskommissær Jens Nellemann overtog godset. Han rev portfløjen ned og udbedrede de øvrige bygninger i 1793. Herregårdens nuværende udseende fik den i slutningen af 1800-tallet, hvor en større restaurering efterlod de gamle bygninger som et nærmest prinsesselignende slot bestående af et trelænget anlæg afskærmet af en idyllisk voldgrav og skov med ladegården liggende foran. | Det ældste Lerbæk må ifølge kilderne betegnes nærmest som en privat borg. Herregården bestod af et lukket firelænget anlæg, adgangen foregik over en bro. Der var således formentlig tale om et befæstet voldsted med voldgrav. Lerbæk herregård bevarede dette udseende helt til op i 1700-tallet, hvor landvæsenskommissær Jens Nellemann overtog godset. Han rev portfløjen ned og udbedrede de øvrige bygninger i 1793. Herregårdens nuværende udseende fik den i slutningen af 1800-tallet, hvor en større restaurering efterlod de gamle bygninger som et nærmest prinsesselignende slot bestående af et trelænget anlæg afskærmet af en idyllisk voldgrav og skov med ladegården liggende foran. | ||
− | Til godset hørte [[Hover Kirke]] indtil 1806 og [[Lerbæk Mølle]]. | + | Til godset hørte [[Hover Kirke]] indtil 1806 og [[Lerbæk Mølle]] indtil 1820-30. |
+ | |||
− | |||
− | |||
==Billeder== | ==Billeder== | ||
Linje 18: | Linje 17: | ||
</gallery> | </gallery> | ||
− | [[Kategori: | + | [[Kategori:Gårde]] |
Nuværende version fra 7. jun 2016, 14:18
Herregård beliggende på Jellingvej 341 i Hover Sogn.
Lerbæk gods' historie går tilbage til middelalderen, hvor væbneren Niels Stangeberg ejede godset i 1434. Siden da har hans slægt været ejere i næsten halvdel af tiden. Fra midten af 1600-tallet levede herregården en noget omtumlet tilværelse, hvor godset blev afhændet og solgt utallige gange. I 1730 fik den danske konge skødet på Lerbæk gods, men allerede i 1743 blev godset igen solgt videre, da det ikke gav noget overskud. Proprietær Frederik Søltoft ejede godset 1843-74. I 1925 overtog løjtnant Anders Dinesen herregården, hans bror Thomas Dinesen overtog den efter ham i 1956 og denne slægt beholdt godset til 2005, da Jørgen Lund og Birgit Bech Pilegaard købte gården, hvor de nu blandt andet driver svineproduktion.
Det ældste Lerbæk må ifølge kilderne betegnes nærmest som en privat borg. Herregården bestod af et lukket firelænget anlæg, adgangen foregik over en bro. Der var således formentlig tale om et befæstet voldsted med voldgrav. Lerbæk herregård bevarede dette udseende helt til op i 1700-tallet, hvor landvæsenskommissær Jens Nellemann overtog godset. Han rev portfløjen ned og udbedrede de øvrige bygninger i 1793. Herregårdens nuværende udseende fik den i slutningen af 1800-tallet, hvor en større restaurering efterlod de gamle bygninger som et nærmest prinsesselignende slot bestående af et trelænget anlæg afskærmet af en idyllisk voldgrav og skov med ladegården liggende foran.
Til godset hørte Hover Kirke indtil 1806 og Lerbæk Mølle indtil 1820-30.